Jordbruksoppgjøret har dempet veksten på matprisene
![](https://www.bondelaget.no/getfile.php/131048179-1668693491/MMA/Bilder%20NB/Arrangementer/frokostseminar%20090218/Debatt%20-%20kjedemakt%20-%20frokostseminar%20%281%29.jpg%20%28articleview_full%29.jpg)
Matprisene i butikk hadde økt enda mer, hadde det ikke vært for den norske jordbruksmodellen og jordbruksoppgjøret 2022. Det kom fram under dagens frokostseminar om matpriser og kjedemakt, hvor også næringsministeren benyttet anledningen til å hylle norske bønder.
Maktkonsentrasjonen i dagligvarebransjen har vært på agendaen til Bondelaget i lang tid, og debatten er høyaktuell etter at forbrukere den siste tiden opplever rekordhøye matpriser i butikk.
– Gjennom året har prisene økt på nesten alt. Vi bønder har merka det med svært stor kostnadsvekst på innsatsfaktorene, og forbrukeren har merket det i butikk, med den høyeste prisøkningen på mat på flere tiår, innledet leder i Norges Bondelag, Bjørn Gimming, på dagens seminar om temaet.
Norges Bondelag hadde invitert flere foredragsholdere fra ulike faglige ståsteder til å se mer på hva som ligger bak kostnadsøkningene og om noen bruker anledningen til å skru opp prisene for mye. Gimming viste til Bondelagets tydelige krav til mer åpenhet rundt prisdannelse, innenfor Konkurranselovens rammer.
– Ingen trenger i alle fall å lure på hvor mye bonden får, det ligger åpent. Men hva skjer med prisdannelsen videre utover i verdikjeden og fram til butikk, spurte Gimming som også hadde invitert de store kjedene til debatt.
Importert mat stiger mest
Daglig leder i Agri Analyse, Christian Anton Smedshaug, brukte anledningen til å vise til beregninger fra Eurostat som sa at prisstigningene på mat er mindre enn i andre land, og statistikk fra Nibio som viser at prisene på importerte matvarer øker mer enn norskprodusert mat.
– Jordbruksoppgjøret i 2022 tok mye av kostnadene gjennom budsjett, som bidrar til å dempe mye av veksten. Importvernet og jordbruksmodellen ser også ut til å dempe inflasjonen relativt til våre naboland. Hele verdikjeden ser ut til å nyte godt av mer stabile rammer, sammenlignet med våre naboland, oppsummerte Smedshaug.
– Jordbruksoppgjøret og landbrukspolitikken er en svært viktig investering i trygg matproduksjon, understreket næringsminister Jan Christian Vestre (Ap) i sitt innlegg. Han benyttet også anledningen til å hylle Bondelagets medlemmer for den jobben som legges ned hver dag for å produsere mat.
Samtidig er det avgjørende for bonden at maten når ut til forbruker, minnet generalsekretær i Norges Bondelag, Sigrid Hjørnegård, om.
Økt forbrukermakt
Trond Blindheim, dosent i markedsføring ved Høyskolen Kristiania, forklarte hvordan forbrukerens atferd i større grad har endret seg til en jakt på tilbud og billigvarer, som følge av prisveksten. Han minnet også om at vertikal integrasjon ikke bare skjer i dagligvarebransjen, men noe vi ser igjen i andre næringer også, eksempelvis bank, sportsbutikker og elektronikk.
– Denne restruktureringen vil fortsette. Det positive med dette er at makta har kommet nærmere forbruker. Forbrukeren kan imidlertid ikke gjøre noe med de store kostnadene, men forbrukeren kan gjøre valg i butikken, sa Blindheim.
Opplyste forbrukere
– Den vanskeligste rollen her er å være forbruker, uttalte Inger lise Blyverket fra Forbrukerrådet i debatten om temaet.
Hun minnet om at forbrukermakt kun kan utøves gjennom opplyste valg, men at det ikke er noen muligheter for forbruker eller forbrukerrådet til å overvåke prisene.
Kirsti Bergstø fra SV mente det som forbruker nesten er blitt umulig å finne bondens merker, som Prior og Gilde, ettersom kjedene stenger for dem og heller fyller hyllene med egne merker.
Randi Ledaal Gjertsen fra Bondens Marked forklarte at mange forbrukere også synes det er vanskelig å forstå hvorfor prisene er så ulike på tilsynelatende like varer.
– Men om man spør bonden så får man jo en forklaring. Da får man vite hva som ligger i produktet, arbeidet og produksjonskostnadene, sa Gjertsen, som også bekreftet at det er krevende for lokalmatprodusenter å konkurrere med de store leverandørene, og ikke minst kjedenes egne merkevarer.
Kårstein Eidem Løvaas fra Rema 1000 følte da behov for å framsnakke deres 200 EMV-varer, som han minnet om også var produsert på norske arbeidsplasser. Han stilte seg imidlertid bak ønsket om opplyste forbrukere, og varslet at de ville legge ut en liste med alle deres EMV-varer som er utsatt for krympflasjon.
Se hele seminaret i opptak her: